Перегляд за Автор "Ярощук, Лілія Григорівна"
Зараз показуємо 1 - 4 з 4
Результатів на сторінці
Налаштування сортування
- ДокументМетодика «Перевернутий клас» як дієвий спосіб організації дистанційного та змішаного навчання під час воєнного стану(Бердянський державний педагогічний університет, 2023) Ярощук, Лілія Григорівна; Чорна, НаталіяСьогодення вимагає нових підходів до навчання. Через воєнний стан у багатьох закладах освіти воно здійснюється дистанційно або за змішаною формою. Організацію освітнього процесу ускладнюють технічні проблеми: відсутність електроенергії чи інтернету, наявність технічних засобів в учня тощо. З метою кращої мотивації учнів, активного залучення їх до пізнавальної діяльності та зменшення освітніх втрат через воєнний стан в освітньому процесі доречно застосувати метод «Перевернутого класу». Головною метою його є формування активного, залученого до освітнього процесу учня, який вміє думати, співпрацювати, запитувати, допомагати, просити про допомогу, дискутувати, аргументувати, аналізувати та висловлювати власну думку. У статті розглянуто теоретичні засади та методологічні особливості вказаного методу, а також описано практичний досвід застосування методу «Перевернутий клас» або «Перевернуте навчання». Переваги перевернутого класу: на урок діти приходять підготовленими; у них є можливість вивчати відеоматеріали в тому темпі, який їм підходить; в учнів є можливість зупинятися на найбільш складних для сприйняття місцях; підвищується мотивація учнів; учителю легше контролювати прогрес учнів; з’являються розширені засоби діагностики. Передумовами для виникнення технології «Перевернуте навчання» можна назвати такі основні фактори: пасивність учнів на уроці; роль учителя (як і раніше, він займає керівну провідну позицію в навчальній ситуації, і полягає, в основному, у передачі інформації, контролі знань і в утриманні дисципліни на уроці. На жаль, у сучасних умовах цього недостатньо); відсутність індивідуального підходу, орієнтація на «середнього» учня; наявність технологій і засобів ІКТ; необхідність у збільшенні класного часу для практичного закріплення отриманих знань, активізації пізнавальної діяльності учнів та актуалізації уваги на складних проблемних питаннях; учням, відсутнім через хворобу або позакласні заходи, потрібно надолужувати матеріал самостійно. Перевернута модель від учителя вимагає постійного контролю за діяльністю своїх учнів, щоб визначити, хто потребує допомоги, з чого і чому. Учителі мають бути чуйними і гнучкими, і повинні розуміти, що такий високоактивний стиль викладання ґрунтується на педагогічній майстерності. Отже, «перевернуте навчання» – нова сучасна педагогічна технологія, в основі якої лежить інша, на відміну від загальноприйнятої, організація діяльності вчителя та учнів. Роль учнів змінюється – теоретична підготовка до навчального заняття здійснюється з використанням електронних освітніх ресурсів, а безпосередньо в класі йде процес практичного закріплення отриманих знань, що дозволяє здобувачам освіти стати активними учасниками навчальної діяльності, самостійно відповідати за отримані знання, шукати практичне застосування отриманій інформації, що підвищує інтерес учнів до процесу освоєння матеріалу і формування ключових компетентностей.
- ДокументПедагогіка : силабус навчальної дисципліни на 2023-2024 навчальний рік(БДПУ, 2023) Ярощук, Лілія ГригорівнаМета та предмет курсу: предмет ‒ теоретичні засади організації освітнього процесу в закладах загальної середньої освіти; мета ‒ формування педагогічноїкомпетентності здобувачів вищої освіти.
- ДокументПрофесійна підготовка вчителя початкової школи до співпраці з батьками учнів(Черкаський національний університет імені Богдана Хмельницького, 2023) Щербакова, Надія Миколаївна; Ярощук, Лілія ГригорівнаРозкриваються особливості організації процесу професійної підготовки майбутніх учителів початкової школи до співпраці з батьками молодших школярів. На основі аналізу сучасних досліджень з проблеми та власного досвіду розроблено структуно-функціональну модель підготовки майбутніх учителів початкової школи до співпраці з батьками учнів. Структурними елементами моделі визначено мету, компоненти готовності, зміст освітнього процесу, організаційно-педагогічні умови, результат. Здійснено сутнісну характеристику сновних компонентів моделі та прослідковано особливості її впровадження в процес підготовки вчителів до співпраці з батьками учнів молодшого шкільного віку.
- ДокументПідготовка майбутніх педагогів у контексті впровадження Концепції Нової української школи(Мелітополь : Видавничий будинок Мелітопольської міської друкарні, 2021) Коваль, Людмила Вікторівна; Качерова, Ольга Георгіївна; Харебіна, Ольга; Нестеренко, Марина Миколаївна; Петрик, Крістіна Юріївна; Попова, Ольга Іванівна; Чемоніна, Лада В’ячеславівна; Лесик, Анжеліка Сергіївна; Муращенко, Вікторія; Павленко, Юлія Сергіївна; Стельмах, Марина; Ячменьова, Олександра; Подмаска, Віктор; Спіріна, Ірина; Чорна, Єлизавета; Гуркова, Тетяна; Сальнікова, Марія; Коштовна, Ганна; Замятіна, Вікторія; Коваль, Карина Валентинівна; Фатьянова, Тетяна; Шатило, Олена; Бальоха, Альона; Барбашова, Ірина Анатоліївна; Голік, Олександр Борисович; Горецька, Олена Віталіївна; Колпакчи, Олена Сергіївна; Лісіна, Лариса Олександрівна; Толмачова, Ірина; Чередник, Лідія; Черезова, Ірина Олександрівна; Щербакова, Надія Миколаївна; Ярощук, Лілія Григорівна; Голуб, Олена; Канішевська, Любов; Карпець, Надія; Кравченко, Дар’я; Ситникова, Лариса; Стахєєва, Олена; Волик, Ірина; Крячко, Марія; Шатіло, Дар’я; Григор'єва, Вікторія Вікорівна; Чернявська, Вікторія; Косенко, Павло Борисович; Беліцька, Асія; Забіяка, Владислав; Діхтеренко, Юлія; Івлєва, Олена; Мартиненко, Олена Володимирівна; Пасько, Оксана; Петруха, Надія; Рись, Анастасія; Сергієнко, Світлана; Тараненко, Юлія Петрівна; Шовкун, Анастасія; Омельченко, Анетта ІвнівнаЗбірка тез присвячена розкриттю проблем підготовки майбутніх педагогів у контексті впровадження Конценції Нової української школи.