Перегляд за Автор "Александрова, Галина "
Зараз показуємо 1 - 2 з 2
Результатів на сторінці
Налаштування сортування
- ДокументПорівняльний метод у науковому осмисленні Володимира Перетца(Бердянський державний педагогічний університет, 2014) Александрова, ГалинаУ статті розглядаються теоретико-методологічні проблеми порівняльного літературознавства першої третини ХХ ст., порушені в працях В. Перетца. Простежується перехід до розуміння порівняльно-історичного методу лише як прийому в літературознавстві, метою якого стало соціологічне тлумачення твору.
- ДокументХудожній досвід ХХ століття: європейський профіль : рецензія на видання Саєнко Валентини «Українська література ХХ ст.: діапазон творчих голосів і мистецьких відкриттів. Вибрані літературознавчі праці» (Львів : ЛА «Піраміда», 2016. – 868 с.)(Бердянський державний педагогічний університет, 2017) Александрова, ГалинаПоширеною практикою останнім часом стало упорядкування викладачами раніше надрукованих статей у наукових збірниках в одній книжці. Це зручно насамперед для студентів, яким не доводиться шукати рекомендовану працю в періодиці. У масштабній книжці “Українська література ХХ ст.: діапазон творчих голосів і мистецьких відкриттів” доцент Одеського національного університету відомий дослідник, авторка близько 500 публікацій (з них 5 монографій і наукових посібників) Валентина Саєнко акумулювала свій досвід літературознавця і педагога, прагнула розглянути злети і втрати віку минулого, відновити і популяризувати пам'ять про культ творчості, який, на її переконання, панував у знакових творах найкращих репрезентантів рідного письменства. Відкривається книжка вступом, у якому авторка мотивує ідею книжки як однієї з форм систематизації й активізації написаного за кілька років, що сукупно є суб’єктивним оглядом найвищих досягнень минулого століття. Це не просто збірник публікацій, напрацьованих упродовж читання авторського вишівського курсу, а цілісний погляд, пронизаний ідеєю руху української культури від раннього модернізму до постмодернізму. Зокрема, В. Саєнко відмовляється від визнання 1917 року “рубіжним”, таким, що порушив принцип спадковості й традиції, а вважає, що мистецька дійсність, за Б.-І. Антоничем, “є суцільна, в собі замкнена, окрема із своєрідними законами”, а тому естетичний поступ варто оцінювати виважено, у всіх його діалектичних зіткненнях і особливостях. Щоправда, природний рух зламали процеси політизації і примітивізації мистецтва, але цьому протистояли творці, що йшли європейським шляхом у літературі.